- Vidmantas Matutis
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Klaipėdoje, kaip ir Vilniuje, ypač jo centre, jau akivaizdžiai pastebimi rusiškai, o kartais ir kitomis kalbomis kalbantys kitų šalių piliečiai – vietiniai darbininkai.
Valdininkai pataikauja verslui
Neseniai Lietuvos užimtumo tarnybos paskelbti duomenys liudija, kad užsienio šalių piliečių imigracijos į Lietuvą mastai smarkiai auga. Oficialiais duomenimis, šiemet Lietuvoje jau buvo 138,3 tūkst. trečiųjų šalių piliečių. Vien per pusmetį į Lietuvą atvyko apie 23 tūkst. naujų imigrantų.
Oficialiai yra teigiama, kad užsieniečiai dažniausiai užima tas darbo vietas, kurių vietos gyventojai nesirenka dėl prastesnių darbo sąlygų ir mažo užmokesčio.
Tokie teiginiai dažnai laužti iš piršto. Yra darbų, kuriuos lietuviai noriai dirbtų, jei tik būtų didesni atlyginimai. Svarbiausia, kad jie gali būti didesni, bet darbdaviams svarbiau skaičiuoti dešimčių milijonų eurų pelnus nei mokėti padoresnį atlyginimą darbuotojui iš Lietuvos.
Greičiausiai „pamaloninti“ valdininkai jiems skiria įdarbinimo kvotas pagal tą pačią „melodiją“, kad trūksta žmonių. Dažnai Lietuvos žmonės tarsi stumiami iš šalies dėl verslui pataikaujančių valdininkų asmeninio korumpuoto intereso. Didžiulė bėda tai, kad „naujieji lietuviai“ itin agresyviai elgiasi savo tautiečių atžvilgiu siekdami nusukti kiekvieną eurą. Lietuvoje dar itin paplitęs sovietinis kalėjimo lygio mąstymo stereotipas, kad „bosui“ visi turi dirbti už „pigiaką“.
Dalis imigrantų Lietuvoje dirba ne su teisėtai gautais, o su nusipirktais pažymėjimais.
Yra ir kitų niuansų. Dalis užsieniečių bėga iš savo šalies, nes joje yra padarę vienokį ar kitokį nusižengimą. Kai kurių užsieniečių „landumas“ Lietuvoje jau kelia rimtą pavojų vietiniams gyventojams.
Tarkim, legalaus leidimo gabenti pavojingus krovinius Lietuvoje negalintys gauti užsieniečiai vadinamuosius ADR pažymėjimus nusiperka Lenkijoje, bet dirba Lietuvos rinkoje, nes toks pažymėjimas galioja visoje ES.
Įprasta, kad tokie vairuotojai nežino, jog su pavojingu kroviniu negalima važiuoti daugiau nei 80 kilometrų per valandą greičiu, todėl laksto net iki 100 kilometrų per valandą greičiu.
Kiek yra infiltruotų asmenų?
Maždaug pusė Lietuvoje įdarbintų trečiųjų šalių piliečių (74,1 tūkst.) dirba transporto įmonėse.
Lietuvos transportininkai tikina, kad mūsų šalyje tų, kurie dirba transporto srityje, baimintis nereikėtų, nes jie Lietuvoje pasirodo itin retai. Apie 60, gal net ir 70 tūkst. vairuotojų nuolat sukasi po Vakarų Europos šalis, daugiausia Vokietiją, Ispaniją, Italiją.
Vis dėlto mobilumo paketas verčia Lietuvoje įdarbintus vairuotojus nuolat sugrįžti į Lietuvą, į vadinamąją bazę.
Pokytis: malda kelyje prie sunkvežimio galo – naujas musulmoniškos kultūros požymis Lietuvoje. V. Matučio nuotr.
Naujai pradedantys dirbti Lietuvoje arba į bazę sugrįžę vairuotojai turi galimybę apsilankyti ir Klaipėdos uoste. Dėl to netgi buvo kilę baimių, kad ypatingos svarbos valstybės objektas – Klaipėdos uostas gali lengviau tapti ir kitų šalia esančių agresyvių šalių išpuolio vieta.
Niekas nežino, kiek tarp užsienio šalių piliečių gali būti prieš Lietuvą nusiteikusių žmonių. Juo labiau kad tiek piliečių iš Rusijos, tiek piliečių iš Baltarusijos skaičius toliau auga.
Gal tarp tų, kurie atvyksta į Lietuvą, dauguma žmonių yra sąžiningi, bet negalima atmesti ir to, kad tarp jų gali būti tiek Rusijos, tiek Baltarusijos specialiųjų tarnybų infiltruotų asmenų. Nė viena Lietuvos tarnyba nežino, kiek tarp imigrantų gali būti Lietuvai nedraugiškai nusiteikusių asmenų.
Neišmoko dirbti be „pigiako“
Neseniai į Lietuvą atvyko keli šimtai suvirintojų iš Bangladešo. Daugiausia jų įsidarbino Klaipėdos įmonėse, daugiausia uoste.
Tai, kad Azijos ar Afrikos piliečiai dirba uoste, jau nieko nestebina. Imigracija į uostą, ypač į laivų statybos ir remonto sektorių, jau buvo ir prieš maždaug 20 metų, kai pirmieji kelius čia pramynė vietnamiečiai, vėliau ukrainiečiai iš Nikolajevo laivų statyklų.
Labiau stebina tai, kad po Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo nė vienas mūsų šalies verslo sektorius taip ir neišmoko dirbti be pigesnės darbo jėgos.
Žmonių tarsi ir būtų, nes ir lietuviai geriau rinktųsi darbą savo šalyje, bet to negali ir nenori daryti, nes valdžia sudaro sąlygas samdyti pigesnę darbo jėgą.
Dabar Lietuvoje yra taip, kad tas verslo sektorius, kuris yra pinigingiausias, gali valdininkus įtikinti, kad jiems reikia daugiau darbo jėgos iš trečiųjų šalių.
Pernai Lietuvoje dažniausiai buvo fiksuojamas sunkiasvorių sunkvežimių ir krovinių transporto priemonių vairuotojų trūkumas. Po jų buvo nusiskundimų dėl suvirintojų, metalinių konstrukcijų ruošėjų ir montuotojų, betonuotojų trūkumo.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Jaunos mamos košmaras: verkiau, nežinojau, kur dukra – ar gyva, ar nebegyva6
Jauna mama kaltina Klaipėdos medikus, kad šie laiku neatpažino, kuo susirgo jos trejų mėnesių dukrelė. Iš Klaipėdos vaikų ligoninės kūdikis reanimobiliu parvežtas į Kauno klinikas. Mergaitei nustatytas sepsis ir meningitas. Dabar ji r...
-
Šaltinis: Klaipėdos uostas nepriims rusų laivo, gabenančio pavojingą krovinį9
Vakar pasirodė informacija apie tai, kad gedimus patyręs Rusijos laivas, gabenantis 20 tūkst. tonų pavojingo krovinio (amonio nitrato), pasiprašė remonto darbus atlikti Klaipėdos uoste. Uosto direkcija pranešė, kad svarsto prašymą,...
-
Šylantis klimatas didina ir potvynių tikimybę: tam turi ruoštis ir gyventojai
Vien praėjusių metų rudenį Klaipėdos rajone kilo net trys potvyniai, tai itin reta, bet kartu ir įspėjimas, kad tokie atvejai gali kartotis vis dažniau. Tai lemia net kelios priežastys – teritorijų užstatymas tankėja, o tai reiškia, ka...
-
Daugiabutyje – sąmyšis dėl sekso25
Strėvos gatvės viename daugiabutyje užvirė aistros dėl meilės reikalų. Kaimynai viešai pasiskundė vieno buto gyventojais, kurie itin garsiai naktimis užsiiminėja seksu. ...
-
Kuršių nerijoje atidaroma dar viena rekonstruota dviračių tako atkarpa
Kuršių nerijoje ketvirtadienį atidaroma rekonstruota 22 kilometrų dviračių tako atkarpa nuo Juodkrantės iki Pervalkos, su ruožais link Preilos ir jūros. ...
-
Apgadintas daugybę tonų amonio nitrato plukdantis laivas prašo leidimo atlikti remontą Klaipėdoje52
20 tūkst. tonų amonio nitrato trąšų iš Rusijos plukdantis pažeistas laivas galimai plauks į Lietuvą, praneša portalas „Delfi“. ...
-
Pradėta Kretingos šaulių stadiono sportinės dalies rekonstrukcija1
Šią savaitę pradėti pagrindinio Kretingos miesto sporto aikštyno – Kretingos šaulių stadiono rekonstrukcijos darbai. Kretingos rajono mero Antano Kalniaus teigimu, šiuo etapu bus tvarkoma stadiono sportinė dalis. ...
-
KUL tikina, kad skubios pagalbos skyriaus Palangoje neuždarys: pateikė pasiūlymą2
Palangos miesto vadovybei prakalbus apie tai, kad po kurorto ligoninės sujungimo su Klaipėdos universiteto ligonine (KUL) savivaldybėje gali nebelikti skubiosios pagalbos paslaugų, KUL vadovai ramina, kad greitosios pagalbos skyriaus įstaigoje uždaryti n...
-
Apribojo KUL vadovo teises vienašališkai priimti įstaigos išlaidas didinančius sprendimus13
Seimo Sveikatos reikalų komitetas (SRK) bendru sutarimu nusprendė apriboti įsiskolinusios Klaipėdos universiteto ligoninės (KUL) vadovo teises vienašališkai priiminėti įstaigos išlaidas didinančius sprendimus. Kaip komiteto posėdy...
-
KUL vadovas susitiks su Palangos meru dėl tolesnio paslaugų teikimo kurorto ligoninėje10
Palangos savivaldybei sunerimus, kad reorganizuojant kurorto ligoninės veiklą Klaipėdos universiteto ligoninė (KUL) dalį įstaigoje teikiamų paslaugų ketina atšaukti, pastarosios vadovas Audrius Šimaitis pažymi, kad dėl šio klausi...