- Vilmantas Venckūnas, BNS
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Prezidentūra nesupranta, kodėl Švietimo, mokslo ir sporto ministerija (ŠMSM) nusprendė nebefinansuoti naujų Ukrainoje mokyklą baigusių ukrainiečių studijų Lietuvoje.
Ministerija savo ruožtu teigia, kad dabar studijuojantieji paramą gaus ir toliau, naujai atvykusių ukrainiečių studijas finansuoja dalis aukštųjų mokyklų, o visas paramos rūšys ir sprendimai yra aptariami su Ukraina.
„Prezidentūrai nėra žinomos priežastys, dėl kurių Lietuva turėtų nutraukti paramą jaunų ukrainiečių vyrų ir moterų studijoms šalies aukštosiose mokyklose“, – BNS sakė Lietuvos prezidento atstovas spaudai Ridas Jasiulionis.
Pasak jo, ši parama ukrainiečiams, baigusiems mokyklas Ukrainoje, buvo dalis bendros paramos agresiją patiriančiai tautai, kurią Lietuva pasiūlė vos Rusijai pradėjus plataus masto invaziją į Ukrainą.
„Deja, Rusijos invazija ir žiaurus karas prieš Ukrainą tebesitęsia. Jeigu švietimo, mokslo ir sporto ministrė tokį sprendimą yra priėmusi, ji turėtų jį ir paaiškinti“, – teigė R. Jasiulionis.
Savo ruožtu ŠMSM sako, kad Ukrainos studentams, priimtiems į Lietuvos aukštąsias mokyklas pernai ir užpernai, įsipareigojimai bus tęsiami – jiems ir toliau bus kompensuojama studijų kaina.
„Įsigaliojus Mokslo ir studijų įstatymo pakeitimams, nuo 2024 metų ukrainiečiams sudarytos sąlygos pretenduoti į valstybės finansuojamas vietas aukštosiose mokyklose tokiomis pačiomis teisėmis kaip Lietuvos piliečiams – ukrainiečiai nuo šiol į aukštąsias mokyklas gali stoti per bendrąją priėmimo sistemą“, – rašoma BNS atsiųstame ministerijos atsakyme.
„Taip ukrainiečiai turi daugiau galimybių gauti valstybės finansuojamą vietą norimoje studijų programoje, – teigia ŠMSM.
Ministerijos teigimu, atsižvelgus į sunkumus, su kuriais susiduria ukrainiečiai Lietuvoje, jie šiemet dar atleidžiami nuo lietuvių kalbos ir literatūros brados egzamino.
Nelaikiusiesiems šio brandos egzamino konkursinis balas skaičiuojamas iš metinio pažymio, o laikiusiesiems mokyklinį brandos egzaminą – imamas jo įvertinimas.
Pasak ŠMSM, aukštosios mokyklos ukrainiečius, baigusius nelietuviškas bendrojo ugdymo programas, gali priimti kaip užsieniečius – savo pačių nustatyta tvarka.
Anot jos, aukštosios mokyklos teikia papildomą finansinę paramą ukrainiečiams: dengia studijų kainą, moka tikslines stipendijas, nemokamai apgyvendina bendrabučiuose.
„Tai pačių aukštųjų mokyklų pasirinkimas, jo ministerija neriboja“, – sakoma ŠMSM komentare.
Vilniaus kolegija, Vilniaus Gedimino technikos universitetas („Vilnius Tech“) ir Vytauto Didžiojo universitetas (VDU) nutarė visiškai ar iš dalies toliau finansuoti priimamų ukrainiečių studijas.
Vilniaus universitetas (VU) naujiems studentams iš Ukrainos padengti studijų įmokos neketina, tačiau įstojusiesiems žada skirti universiteto įsteigtas 300 eurų mėnesines LDK stipendijas, teikti nemokamas apgyvendinimo bendrabučiuose ir praktikų bazėse paslaugas.
Ministerijos teigimu, ukrainiečiai, kaip ir lietuviai, gali pretenduoti į įvairias stipendijas: už mokymosi pasiekimus, socialines stipendijas, tikslines išmokas, stojantys į antrosios pakopos studijas, gali pretenduoti į stipendijas studijų įmokai padengti.
Pasak ŠMSM, dėl visų paramos priemonių ukrainiečiams diskutuojama su Ukrainos švietimo ir mokslo ministerija, abi institucijos bendradarbiauja.
Ukrainiečių studentai šiuo metu studijuoja 17-oje Lietuvos aukštųjų mokyklų, populiariausios – VU, VDU, „Vilnius Tech“, Kauno technologijos universitetas ir Vilniaus kolegija.
Šiose įstaigose studijuoja maždaug 1100 ukrainiečių, daugiausiai – VU, ten mokosi apie 500 jaunuolių.
Tarp šių studentų populiariausiomis išlieka verslo, informacinių technologijų, dirbtinio intelekto sistemų, architektūros, inžinerijos ir komunikacijos studijos.
Nuo 2022 metų vasario, kai Rusija įsiveržė į Ukrainą, studentams iš šios šalies kas mėnesį buvo skiriamos 300 eurų stipendijos ir kompensuojama 60 proc. bakalauro studijų metinės kainos, kita dalis dengta aukštosios mokyklos lėšomis.
Antrosios pakopos, magistro studentams valstybė dengė visą studijų kainą.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija 2022–2024 metais Ukrainos studentų paramai skyrė daugiau kaip 11 mln. eurų.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Siekiant pritraukti trūkstamų gydytojų, Alytus jiems iš karto skirs po 30 tūkst. eurų
Į Alytaus savivaldybei pavaldžias gydymo įstaigas dirbti atvykstantiems trūkstamų specialybių gydytojams iš karto bus mokama 30 tūkst. eurų parama, antradienį pranešė savivaldybė. ...
-
Vilniuje atidarytas Bepiločių orlaivių centras: šįmet jame bus paruošta 500 operatorių
Vilniuje antradienį atidarytas Bepiločių orlaivių kompetencijos centras, jame vien šiemet planuojama paruošti iki 500 dronų operatorių. ...
-
Ugniagesių gelbėtojų mokykloje – kursantų apgultis: darbas vilioja net emigrantus1
Ugniagesių gelbėtojų gretos greitai pildosi. Savo svajonę ką tik išpildė dar 35 kursantai, kurie sėkmingai baigė Ugniagesių gelbėtojų mokyklą. Mokyklos atstovai LNK atskleidė, kad anksčiau norinčiųjų tekdavo ieškoti, o šie...
-
Teroras elektroniniais laiškais – kova su vėjo malūnais: kaip apsisaugoti mokykloms?
Laiškų atakos nukreiptos į švietimo įstaigas nesiliauja. Praėjusių metų spalį elektroniniais ir popieriniais laiškais mokyklos buvo terorizuojamos kelias savaites. Buvo pradėti ikiteisminiai tyrimai, tačiau apie atakų organizator...
-
Orų prognozė: rudenį pergudravusi vasara vėl grįžta1
Sinoptikė Elvyra Latvėnaitė pateikė naujausią šios savaitės orų prognozę. ...
-
Migracijos departamentas įspėja: sukčiai ragina pildyti melagingą klausimyną2
Su Migracijos departamentu susisiekę gyventojai pranešė sulaukę skambučių iš lietuviškai bei rusiškai kalbančio asmens, raginančio vykti į Pilaitės mikrorajone įsikūrusią Valstybės saugumo departamento (VSD) būstinę u...
-
Daugiau nei 31 tūkst. devintokų – naujo formato pamokos1
Šiais mokslo metais visiems Lietuvos 9 klasių moksleiviams šauliai organizuos Pilietiškumo ir gynybos įgūdžių kursą, trunkantį tris dienas. Pamokose Lietuvos šaulių sąjungos (LŠS) šauliai ir kviestiniai lektor...
-
Kaune pradėtos pėsčiųjų tilto per Nemuną statybos, finišas – 2026 metais31
Simboliniu laiko kapsulės įkasimu antradienį Kaune pradėtas statyti 258 metrų ilgio pėsčiųjų ir dviratininkų tiltas, iki 2026-ųjų pabaigos sujungsiantis Nemuno salą su Žemąja Freda. ...
-
NKSC: kas penktas darbuotojas paspaudžia kenkėjišką nuorodą
Maždaug vienas iš penkių darbuotojų Lietuvoje paspaudžia kenkėjišką nuorodą, rodo Nacionalinio kibernetinio saugumo centro (NKSC) organizuotų saugumo pratybų metu surinkti duomenys. ...
-
Palanga dar nesiruošia atsisveikinti: vasaros poilsiautojus keičia kiti4
Prasidėjus rudeniui vasaros kurortininkus Palangoje keičia kiti – vyresni žmonės ir šeimos su mažais vaikais. Kai kam tik rudenį prasideda atostogos. Poilsiautojai džiaugiasi, kad dėl puikių orų, atrodo, jog vasara vis dar nesibaigia. ...