- Kauno.diena.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
ES biudžetas finansuojamas iš valstybių narių įnašų. Didžiąją dalį jų pernai, kaip ir ankstesniais metais, skyrė Vokietija. Didžiausių naudos gavėjų lietuviams toli ieškoti nereikia.
Lyderiai: Vokietija ir Airija
ES biudžetas 2023 m. siekė 173,1 mlrd. eurų, iš kurių 143,4 mlrd. eurų atiteko valstybėms narėms. Kelne įsikūrusio Vokietijos ekonomikos instituto tyrėjai, išanalizavę Europos Komisijos finansų duomenis, priėjo išvadą, kad pernai Vokietija į ES biudžetą sumokėjo apie 17,4 mlrd. eurų daugiau, nei iš jo gavo. 2022 m. ši suma siekė 19,7 mlrd. eurų.
Antrojoje vietoje – Prancūzija, kuri į ES biudžetą sumokėjo beveik 9 mlrd. eurų daugiau, nei gavo. Trečioje vietoje – Italija, kurios grynasis įnašas sudaro apie 4,5 mlrd. eurų.
Dėl ekonominės nuosmukio Vokietijos įnašas ir einamaisiais metais bus mažesnis, tačiau balanso pavyksta pasiekti kitų ES šalių dėka: augant Ispanijos ir Portugalijos ekonomikai, didėjair šių šalių indėlis į ES iždą.
Be kokiu atveju, Jungtinei Karalystei išstojus iš ES, kitų narių našta išaugo: pvz., Vokietija nuo 2014 iki 2020 m. sumokėdavo po 13,5 mlrd. eurų.
Skaičiuojant grynąsias įmokas, tenkančias vienam gyventojui, lyderės poziciją užima Airija: jos indėlis – 236 eurai vienam gyventojui (2022 m. buvo 197 eurai). Antrojoje vietoje – Vokietija, kurios grynasis įnašas vienam gyventojui yra 206 eurai (2022 m. – 237 eurai). Danija ir Nyderlandai dalijasi trečią ir ketvirtąją pozicijas (atitinkamai 192 ir 189 eurai). Penketuką užbaigia Liuksemburgas – 161 euras vienam gyventojui.
Kas gauna daugiausia?
Daugiausia pinigų iš ES biudžeto pernai gavo Lenkija (8,2 mlrd. eurų, 2022 m. – 11,9 mlrd.). Po jos – Rumunija (6,0 mlrd. eurų) ir Vengrija (4,6 mlrd. eurų).
Skaičiuojant vienam gyventojui tenkančią ES biuždeto dalį, daugiausia laimėjo Baltijos šalys. Pirmoje vietoje vėl yra Estija – 627 eurai vienam gyventojui (2022 m. – 678 eurai), trečią vietą Latvija dalijasi su Kroatija (po 602 eurus), ketvirtoje – Lietuva (570 eurų). Vengrija – penktoje vietoje (476 eurai).
Panašiai rikiuojasi ir daugiausia gaunančių, skaičiuojant BNP. Kroatija ir Latvija pernai gavo atitinkamai 3,07 proc. ir 2,84 proc. BNP. Toliau rikiuojasi Vengrija (2,41 proc.), Lietuva (2,35 proc.) ir Estija (2,32 proc.).
Išskaidžius biudžeto įplaukas į dalinius balansus, matyti, kurios valstybės narės gauna didžiausią finansinę naudą iš žemės ūkio ir sanglaudos politikos. Remiantis šiuo skaičiavimu, didžiausia žemės ūkio politikos grynoji gavėja – Graikija (1,05 proc. bendrojo nacionalinių pajamų, BNP). Kitos svarbios grynosios ES žemės ūkio biudžeto gavėjos – Bulgarija ir Lietuva. Latvija ir Vengrija yra ketvirta ir penkta pagal dydį grynosios žemės ūkio biudžeto gavėjos.
570 – tiek eurų iš ES biudžeto pernai gavo vienas Lietuvos gyventojas.
Kalbant apie išlaidas ekonominei ir socialinei sanglaudai, lyderio pozicijoje yra Kroatija (2,45 proc. BNP). Antroje vietoje – Slovakija (2,06 proc. BNP). Vengrija taip pat yra tarp penkių didžiausių gavėjų (1,77 proc. BNP), po jos rikiuojasi Latvija (1,76 proc.) ir Bulgarija (1,39 proc.).
Apskritai 2023 m. išlaidos sanglaudos politikai sumažėjo antrą kartą iš eilės. Tai galima paaiškinti ES sanglaudos politikos formavimu, kai dabartinio finansavimo laikotarpio pradžioje mokėjimai pradedami vėluojant, o praėjusio finansavimo laikotarpio mokėjimai palaipsniui sustoja
Siekiant sušvelninti ekonomikos nuosmukį dėl koronaviruso pandemijos, buvo sukurtas bendruomenės atkūrimo fondas – iniciatyva „NextGenerationEU“, gyvuosianti iki 2026 m. Valstybės narės gali teikti dotacijas ir prašyti paskolų iki tam tikros sumos mainais už sutartas reformas ir tikslus.
Lėšos išmokamos dalimis, EK patvirtinus atitiktį reikalavimams. Skaičiuojant tik subsidijas, didžiausia šio fondo recipientė 2023 m. buvo Graikija (1,31 proc. BNP), po jos – Portugalija ir Kroatija (po 1,21 proc. BNP), Slovakija (0,96 proc. BNP) ir Lietuva (0,52 proc. BNP).
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Patriarchas Kirilas: Ukraina persekioja su Maskva susijusios bažnyčios tikinčiuosius
Rusijos ortodoksų bažnyčios vadovas šeštadienį apkaltino Ukrainą persekiojant tikinčiuosius, po to, kai Kyjivas uždraudė su Maskva susijusią bažnyčią, ir paragino tarptautinę bendruomenę pasisakyti. ...
-
A. Duda: sunku įsivaizduoti saugų regioną be nepriklausomos Ukrainos
Kyjive besilankantis Lenkijos prezidentas Andrzejus Duda (Andžejus Duda) šeštadienį pareiškė, kad be nepriklausomos Ukrainos sunku galvoti apie nepriklausomą ir saugią Lenkiją ar kitas regiono šalis. ...
-
Ukraina ir Rusija surengė apsikeitimą karo belaisviais: namo grįžo po 115 karių
Ukraina ir Rusija šeštadienį surengė apsikeitimą karo belaisviais: namo grįžo po 115 karių. ...
-
P. Bešta: mitas apie labai stiprią Rusijos kariuomenę akivaizdžiai neatitinka tikrovės
Rusijos prezidento Vladimiro Putino kariuomenė pastarąjį pusmetį dėmesį yra sutelkusi į Donecko ir Luhansko regionų administracines ribas, video laidai „Elta kampas“ Ukrainos nepriklausomybės dienos išvakarėse tvirtino šalie...
-
Borodiankoje atidarytas Lietuvos ir Taivano lėšomis įrengtas darželis: mokysis 120 vaikų
Ukrainos Borodiankos miestelyje atidarytas naujai įrengtas darželis, kurį galės lankyti apie 120 vaikų, šeštadienį pranešė įrengimo projektą įgyvendinusi Centrinė projektų valdymo agentūra (CPVA). ...
-
V. Zelenskis: ligotas senis iš Raudonosios aikštės nediktuos Ukrainai savo raudonųjų linijų
Prezidentas Volodymyras Zelenskis pareiškė, kad Ukraina ir ukrainiečiai patys nuspręs, kaip jiems gyventi, kuriuo keliu eiti ir ką pasirinkti, nes taip veikia nepriklausomybė. ...
-
Lietuvos vadovai sveikina Ukrainą bei jos žmones su Nepriklausomybės diena (papildyta)14
Lietuvos vadovai šeštadienį sveikina Ukrainą su 33-iosiomis nepriklausomybės metinėmis. ...
-
Baltieji rūmai praneša, kad Kaire surengtose derybose dėl paliaubų Gazos Ruože pasiekta pažangos
Kaire surengtose derybose dėl paliaubų Gazos Ruože pasiekta pažangos, penktadienį pranešė Baltieji rūmai. ...
-
Žiniasklaida: po pasikėsinimo į D. Trumpą keli slaptosios tarnybos agentai buvo išleisti atostogų1
Po pasikėsinimo į respublikonų kandidatą į JAV prezidentus Donaldą Trumpą keli slaptosios tarnybos agentai buvo išleisti atostogų, penktadienį pranešė JAV žiniasklaida. ...
-
Kiti visuotiniai Vokietijos rinkimai vyks 2025 metų rugsėjį1
Kiti nacionaliniai rinkimai Vokietijoje vyks 2025 metų rugsėjo 28 dieną, penktadienį pranešė prezidento biuras. ...