- Jadvyga Bieliavska, ELTA
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Seimo Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos narė Paulė Kuzmickienė kreipėsi į sveikatos apsaugos ministrą Arūną Dulkį ir socialinės apsaugos ir darbo ministrę Moniką Navickienę, siūlydama apsvarstyti socialines ir sveikatos stiprinimo paslaugų teikimo galimybes, kurios būtų skirtos Nepriklausomybės gynėjams ir kitiems nukentėjusiems nuo 1991 m. sausio 11–13 dienomis ir po to vykdytos SSRS agresijos asmenims ir pateikti tokių priemonių planą.
„Prieš 30 metų, sausio 11–13 dienomis, taikūs ir beginkliai piliečiai suskubo ginti Lietuvos ir stojo prieš sovietų tankus ir ginkluotus karius. 14 žmonių žuvo, šimtai buvo sužeista, tūkstančiai iki šiol gydosi širdyje ir sieloje atsivėrusias žaizdas. Deja, laikas gydo ne visas žaizdas – sukeltoms traumoms įveikti reikalingos ir valstybinių institucijų pastangos“, – teigia P. Kuzmickienė.
P. Kuzmickienė sako, kad Nepriklausomybės gynėjai ir kiti nukentėjusieji nuo 1991 m. sausio 11–13 d. ir vėliau vykdytos SSRS agresijos – tai žmonių grupė, kuri patyrė specifines traumas. Šalia fizinių sužeidimų ne ką mažiau svarbūs ir psichologiniai padariniai.
„Iki šiol itin mažai dėmesio buvo skirta šių asmenų savijautos analizei ir trauminės patirties įveikai psichologiniu aspektu. Tiek sužaloti Nepriklausomybės gynėjai, tiek žuvusių gynėjų artimieji vis dar patiria pasikartojančius trauminės patirties vaizdinius. Deja, iki šiol 1991 m. sausio įvykius išgyvenusiems ir nukentėjusiems asmenims ar jų giminaičiams nebuvo pasiūlyta jokia potrauminiams sutrikimams įveikti reikalinga pagalba“, – komentavo Seimo narė.
Deja, iki šiol 1991 m. sausio įvykius išgyvenusiems ir nukentėjusiems asmenims ar jų giminaičiams nebuvo pasiūlyta jokia potrauminiams sutrikimams įveikti reikalinga pagalba.
„Prašau ministrų apsvarstyti socialines ir sveikatos stiprinimo paslaugų teikimo galimybes, kurios būtų skirtos Nepriklausomybės gynėjams ir kitiems nukentėjusiems nuo 1991 m. sausio 11–13 d. ir po to vykdytos SSRS agresijos asmenims“, – kreipimąsi komentavo Seimo narė.
Beje, šią savaitę posėdžiavusi Seimo Laisvės kovų ir valstybės istorinės atminties komisija, siekdama pažymėti Lietuvos Nepriklausomybės atkūrimo 30-metį, nutarė siekti įteisinti Laisvės gynėjo teisinį statusą asmenims, kurie 1990 m. kovo 11 d. – 1991 m. rugpjūčio 21 d. priklausė Lietuvos gynybos struktūroms, davė priesaiką (pasižadėjimą) ir jos nesulaužė, taip pat asmenims, nurodytu laikotarpiu dalyvavusiems organizuotose struktūrose. Komisija siūlo visuomeninėms organizacijoms registruoti asmenis, turinčius dokumentus ar faktinius įrodymus, iki kol bus priimti teisės aktai.
Anot komisijos pirmininko prof. dr. Valdo Rakučio, siekiant įteisinti Laisvės gynėjo teisinį statusą, gali būti susidurta su autentifikavimo problemomis, todėl planuojama sudaryti autoritetingą komisiją archyvinių dokumentų būklei nustatyti ir konkretiems atvejams ištirti.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
G. Landsbergis su A. Sybiha sutarė siekti ribojimų panaikinimo Vakarų ginkluotei
Ukrainos diplomatijos vadovo poste Dmytro Kulebą pakeitus Andrijui Sybihai, su pastaruoju Lietuvos užsienio reikalų ministras Gabrielius Landsbergis sutarė siekti ribojimų panaikinimo Vakarų karinei paramai, greitesnio jos pristatymo. ...
-
G. Landsbergis su naujuoju Ukrainos diplomatijos vadovu sutarė toliau stiprinti šalies saugumą
Lietuvos užsienio reikalų ministras Gabrielius Landsbergis telefonu kalbėjosi su naujuoju Ukrainos diplomatijos vadovu Andrijumi Sybiha, pranešė Užsienio reikalų ministerija (URM). ...
-
R. Žemaitaičiui negrąžinus diplomatinio paso, ministerija panaikino jo galiojimą23
Iš Seimo pasitraukusiam Remigijui Žemaitaičiui negrąžinus diplomatinio paso, užsienio reikalų ministras Gabrielius Landsbergis panaikino jo galiojimą. ...
-
Naujas Lietuvo konsulas Niujorke – diplomatas, G. Landsbergio kabineto vadovas D. Špokauskas10
Lietuvos konsulatui Niujorke vadovaus diplomatas Dovydas Špokauskas, penktadienį pranešė Užsienio reikalų ministerija (URM). ...
-
A. Kubilius: lietuviai nori mokesčių kaip Šveicarijoje, o paslaugų kaip Skandinavijoje18
Lietuvos kandidatas į eurokomisarus Andrius Kubilius mokesčių reformą įvardija vienu iš šiandieninės valstybės prioritetų. Anot jo, Lietuva turėtų apsispręsti kokiu keliu ji eina – ar panašiu į Šveicarijos, ar į &...
-
Tyrėja: rinkimų kampanijos nėra nuobodžios
Spalio mėnesį vyksiantys Seimo rinkimai sulaukia didelio visuomenės ir žiniasklaidos dėmesio, tačiau šį kartą diskusijos kyla ne tik dėl kandidatų ar jų politinių platformų, bet ir dėl pačių rinkimų kampanijų reikšmingumo. Tiksl...
-
Sukritikavo nuomonę dėl „Nemuno aušros“ pakeitusią V. Blinkevičiūtę: socialdemokratai blaškosi7
Socialdemokratų lyderei Vilijai Blinkevičiūtei penktadienį pareiškus, kad su Konstituciją pažeidusio Remigijaus Žemaitaičio vedama „Nemuno aušra“ bendrą darbą koalicijoje įsivaizduotų sunkiai, Laisvės partijos pirminink...
-
Politikai nesutarė dėl mokesčių reformos: kritikavo konservatorių siūlytą projektą2
Seimo rinkimuose dalyvausiančių politinių partijų lyderiai nesutaria, kaip turėtų atrodyti mokesčių reformą. Konservatoriams oponuojantys politikai vieningai sutaria tik dėl to, kad dabartinė mokesčių sistema nėra efektyvi, o valdančiųjų bandy...
-
Kandidatai į Seimą nemano, kad reikėtų pervadinti S. Nėries paminklą Vilniuje3
Spalį vyksiančiuose Seimo rinkimuose dalyvaujančių politinių partijų atstovai nėra linkę pritarti idėjai pervadinti sostinėje esantį nevienareikšmiškai vertinamos poetės Salomėjos Nėries paminklą „Išdavystės“ va...
-
Politikai nesutaria dėl imigracijos: vieni mato kolonizacija, kiti įžvelgia naudą3
Parlamento rinkimuose dalyvaujančių politinių jėgų nuomonės dėl augančio užsieniečių skaičiaus Lietuvoje ir darbo imigracijos išsiskiria – daliai jų įvardijant vykstančius procesus „kolonizacija“, oponentai tikina, kad &...