- Stasys Gudavičius
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Lietuvos valstybinėms institucijoms reikia keliolikos mėnesių pasirengti jų įslaptintiems elektroniniams dokumentams apsaugoti, kad jie nebūtų paviešinti. Dėl vilkinamo tokio svarbaus darbo nepasitenkinimą reiškia Lietuvos partnerės paslapčių kupinoje NATO.
Nurodė Vašingtonas
Po to, kai per visą pasaulį nuvilnijo "WikiLeaks" paviešintų amerikiečių pareigūnų slapto susirašinėjimo skandalas, Lietuvoje susirūpinta, kaip elektroninėje erdvėje saugomi įslaptinti dokumentai.
Vašingtonas ne tik Lietuvai, bet ir visiems kitiems partneriams NATO konfidencialiai nurodė sustiprinti tiek savo, tiek viso gynybinio aljanso dokumentų apsaugą, pirmiausia – elektroninėje erdvėje.
Todėl pernai liepą premjeras Andrius Kubilius sudarė specialią darbo grupę ir ją įpareigojo iki šių metų balandžio pabaigos parengti Elektroninių įslaptintų dokumentų valdymo taisykles.
Pratęsė iki lapkričio
Bet beveik metų darbo grupei nepakako, kad įvykdytų premjero įpareigojimą. Bendros slaptų dokumentų apsaugos kibernetinėje erdvėje tvarkos Lietuvoje vis dar nėra.
Šiomis dienomis paaiškėjo, kad ji neatsiras ir iki šių metų pabaigos. A.Kubilius pasirašė naują potvarkį, kuriuo leido pratęsti grupės darbą iki šių metų lapkričio 30 d. Tuomet jau dirbs naujos kadencijos Seimas ir bus sudaroma nauja Vyriausybė, kuri, jeigu grupė iki to laiko baigs savo darbą, ir turės patvirtinti parengtąją elektroninių slaptų dokumentų apsaugos tvarką.
Darbo grupės vadovė, Užsienio reikalų ministerijos Administracinio departamento Įslaptintos informacijos valdymo skyriaus vedėja Natalija Bacevičienė, aiškindama, kodėl rengti šią tvarką reikia daugiau kaip penkiolika mėnesių, tvirtino, kad dirbant paaiškėjo, jog darbo yra daugiau, nei atrodė iš pradžių.
"Darbo grupė, išnagrinėjusi esamą padėtį, nutarė, kad galiojantys teisės aktai nereglamentuoja įslaptintų dokumentų skaitmeninių kopijų administravimo, todėl turėtų būti parengti du nauji teisės aktų projektai. Tai Elektroninių įslaptintų dokumentų valdymo taisyklės ir Įslaptintos informacijos administravimo taisyklių nauja redakcija", – teigė N.Bacevičienė.
Anot jos, dėl dviejų projektų rengimo tikslingumo darbo grupė kreipėsi į Paslapčių apsaugos koordinavimo komisiją ir ši tam pritarė.
Posėdžiauja dukart per mėnesį
"Darbo grupė nutarė, kad, siekiant tinkamai parengti abu projektus, būtina papildyti grupės sudėtį ir pakeisti nustatytąjį terminą", – paaiškino N.Bacevičienė.
Tai premjeras ir padarė. Jis ne tik pratęsė grupės darbą iki šių metų lapkričio pabaigos, bet ir papildė ją trimis naujais pareigūnais. Dabar darbo grupėje yra 18 pareigūnų iš Užsienio reikalų ir Krašto apsaugos ministerijų, Valstybės saugumo departamento, Ministro pirmininko tarnybos, taip pat Specialiųjų tyrimų tarnybos, Vidaus reikalų ministerijos, Policijos departamento, Kriminalinės policijos biuro, Vyriausybinio ryšių centro ir Vyriausiojo archyvaro tarnybos. Pastarajai pavesta techniškai aptarnauti darbo grupę.
Pasak N.Bacevičienės, šiuo metu darbo grupė intensyviai dirba. "Pastaruoju metu posėdžiai vyksta du kartus per mėnesį", – informavo pareigūnė.
Ypač slapti – tik popieriuje
Vyriausiojo archyvaro tarnybos Dokumentų ir archyvų valdymo skyriaus vedėja Daiva Lukšaitė yra sakiusi, kad iki šiol Lietuvoje iš esmės nebuvo atskirai reglamentuota, kaip derėtų saugoti ir tvarkyti įslaptintus elektroninius dokumentus. Anot jos, naujosios taisyklės bus skirtos žemesnio įslaptinimo lygio dokumentams – su žymomis "riboto naudojimo" arba "naudoti tarnyboje". Tai reiškia, kad jos neapims žymas "konfidencialiai", "slaptai" ir "visiškai slaptai" turinčių dokumentų.
D.Lukšaitė leido suprasti, kad aukštesnio slaptumo lygio popieriai į elektroninę erdvę patekti neturėtų. Jų turės ir toliau būti tik popierinis variantas, ir tik ribotas egzempliorių skaičius. "Šie dokumentai ir toliau bus saugomi bei tvarkomi taip, kaip numatyta jau veikiančių taisyklių", – sakė ji.
Pareigūnė pabrėžė, kad Lietuvoje yra sukurta tinkama popierinių slaptų dokumentų saugojimo sistema: "Neteko girdėti, kad per pastaruosius kelerius metus mums būtų buvę pateikta kokių nors priekaištų dėl slaptų popierių saugojimo."
Neskelbiama, kiek Lietuvoje iš viso yra dokumentų, turinčių įvairias saugumo žymas. Tai – valstybės paslaptis.
Nepateikiama informacija ir apie tai, kiek Lietuvos valdžios institucijose yra grynai lietuviškų, šalyje surašytų slaptų popierių, o kiek yra atėję iš partnerių NATO, ES, taip pat kiek turima konfidencialių pranešimų iš Lietuvos diplomatinių žinybų užsienyje.
Nežinoma, kiek kainuos įdiegti sistemą, kuri leis Lietuvos valdžios specialiąsias institucijas apsaugoti nuo informacijos nutekėjimo. Tai esą bus apskaičiuota tik tuomet, kai premjero paskirtų ekspertų grupė baigs savo darbą. Tačiau ir ši informacija bus įslaptinta.
Nesėkmingas tyrimas
Po to, kai pernai dienraštis paviešino, kad Lietuva susirūpino savo įslaptintų elektroninių dokumentų apsauga, Antrasis operatyvinių tarnybų departamentas prie Krašto apsaugos ministerijos inicijavo tyrimą, kaip galėjo nutekėti informacija dėl JAV reiškiamų konfidencialių pastabų oficialiajam Vilniui, jog tokios tvarkos iki šiol nėra. Tačiau, neoficialiomis žiniomis, šis tyrimas baigėsi be rezultatų.
Neoficialūs šaltiniai patvirtino, kad Lietuvos sprendimas gerokai atidėti darbo dėl įslaptintų elektroninių dokumentų apsaugos pabaigą paliko slogų įspūdį NATO partneriams, pirmiausia JAV. Pareikštas nepasitenkinimas galimu darbo vilkinimu.
Po to, kai Juliano Assange'o įsteigta ir Švedijoje įregistruota organizacija "WikiLeaks" užpernai vėlyvą rudenį ėmė po truputį viešinti tūkstančius JAV diplomatinio susirašinėjimo dokumentų, daugelio pasaulio valstybių specialiosios tarnybos susirūpino savo slaptų popierių, esančių elektroninėje erdvėje, saugumu.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Iš smurtautojų nori ne tik atimti ginklus, bet ir įpareigoti lankyti elgesio keitimo programą
Seimo Priklausomybių prevencijos komisijos pirmininkė Morgana Danielė siūlo 3 mėnesiams apriboti teisę laikyti ir naudoti ginklus asmenims, kuriems yra skirtas apsaugos nuo smurto orderis. Norinčius atgauti šį leidimą Seimo narė siūlo įparei...
-
Prie Prezidentūros surengtas piketas dėl tyrinėtojo V. Valiušaičio atleidimo
Ketvirtadienio popietę greta Daukanto aikštės rūmų partija Nacionalinis susivienijimas surengė piketą dėl esą be aiškios priežasties iš Martyno Mažvydo bibliotekos atleisto Informacijos politikos ir analitikos departamento vyriau...
-
Atrinkta Valstybinės kalbos inspekcijos vadovo kandidatūra: galutinį sprendimą priims ministras3
Konkurse dėl Valstybinės kalbos inspekcijos (VKI) vadovo iš penkių pretendentų atrinktas dabartinis, skandalingais pasisakymais pagarsėjęs įstaigos viršininkas Audrius Valotka. Galutinį sprendimą dėl vadovo skyrimo į pareigas turės pr...
-
Šalies vadovai reiškia užuojautą dėl R. Rastausko mirties
Lietuvos prezidentas Gitanas Nausėda ir kultūros ministras Simonas Kairys ketvirtadienį pareiškė užuojautą dėl rašytojo Rolando Rastausko mirties. ...
-
E. Dobrowolska apie kompensacijas buvusiems įtariamiesiems: akivaizdu, kad klausimų dar likę2
Į dar neišrinktus, bet būsimus Seimo narius ir Vyriausybę kreipėsi advokatai. Vienas jų siekių, kad sulaikytas žmogus, kuriam buvo nutrauktas ikiteisminis tyrimas, gautų valstybės kompensaciją. ...
-
Kauno centre – daugybė policijos pareigūnų (vaizdo įrašas)14
Ketvirtadienį Policijos departamentas kartu su Viešojo saugumo tarnyba Kaune, Jonavoje ir Rukloje organizuoja pratybas. ...
-
Išsiruošusiems į grybų paieškas: ką svarbu atminti pasiklydus miške?1
Ruduo į miškus kviečia savo gausiomis gėrybėmis. Grybų, uogų rinkimas – vienas iš didžiausių auksinėmis spalvomis pasidabinusio metų laiko džiaugsmų. Tiesa, išsileidus į grybų ar uogų paieškas, naudinga atminti ...
-
Lenkų užmojis kursto diskusijas Lietuvoje: keturių darbo dienų savaitė – svajonė ar realybė?
Lenkų valdžia žada per artimiausius trejus metus įvesti keturių dienų darbo savaitę arba iki 7 val. sutrumpinti darbo dieną. Toks lenkų užmojis vėl pakurstė diskusijas ir Lietuvoje. Maždaug pusė dirbančiųjų sako, jog pageidautų dirbti trumpia...
-
Viešai žarstomos svetimybės: senjorams pasiūlė „epsą“12
Vienas prekybos tinklas paskelbė naują informatyvią kampaniją, skirtą senjorams, tačiau į juos kreipėsi vyresnio amžiaus žmonėms nesuprantamomis svetimybėmis. ...
-
Dvikalbiai vaikai: ką daryti, jei nenori skaityti lietuviškai?3
Vaikas mieliau skaito angliškai nei lietuviškai – dažnas skundas paauglius auginančių tėvų pokalbiuose. Jau retas stebisi, kad taip susiklostė, bet daugelis dar ieško atsakymo – spausti vaiką prie gimtosios kalbos ar ver...