- Marius Eidukonis
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Praėjusį savaitgalį po 85 metų pertraukos Monte Karlo ralyje startavo lietuviai – Deividas Jocius su Donatu Zvicevičiumi buvo pasirengę štrumuoti sudėtingus kelių serpantinus, tačiau netikėtas gedimas nutraukė lietuvių kelionę vieno seniausių ir sudėtingiausių ralių finišo link
Nepaisant to, D. Jocius "Kauno dienai" tvirtino, kad kitąmet jį dar kartą išvysime prie starto linijos šiame ralyje.
– Pradėkime nuo pabaigos. Kodėl jums ralis baigėsi anksčiau?
– Nesklandumai prasidėjo tuomet, kai viename pirmųjų greičio ruožų automobilis išslydo iš trasos ir trenkėsi į šlaitą. Po smūgio išsinėrė "Mitsubishi" galinis ratas. Dėl to lenktynes teko baigti, tačiau labai dėl to nesisielojome, nes gedimas nesunkus, jį būtume labai greitai pašalinę ir pasinaudoję "Super Rally" taisykle lenktynes tęsę kitą dieną, tačiau atvažiavę į servisą pamatėme, kad po smūgio buvo sulenkta išmetamųjų dujų sistema, o duslintuvas prisilietė prie degalų bako ir šis ėmė lydytis. Nuėmus baką lenktynių techniniai komisarai pastebėjo, kad jis drėksta, o su tokiu baku lenktyniauti draudžiama.
– Neturėjote antro degalų bako?
– Turėjome ir antrą variklį, ir antrą dėžę. Galima sakyti, kad galėjome surinkti antrą tokį patį "Mitsubishi Lancer EVO X", tačiau buvo naudojamas ypatingas degalų bakas – guminis ir didesnės talpos. Tokie bakai nenaudojami per tradicinius ralius, tačiau tuose, kur sportininkams tenka įveikti daugiau kilometrų, tenka tokį baką montuoti, o jis pats gaminamas pagal atskirą užsakymą. Dar bandėme tokį degalų baką rasti Prancūzijoje, tačiau to padaryti nepavyko.
– Prieš išvažiuodami į Monte Karlą minėjote, kad tai nebus vienintelis Pasaulio ralio čempionato (WRC) etapas, kuriame galvojate startuoti. Kokie planai?
– Tikrai neketiname šalmų pakabinti ant vinies. Važiuosime Lietuvos automobilių ralio čempionate, kurio pirmasis etapas Utenoje vyks jau šį savaitgalį, labai vilioja Lenkija, kur vasarą vyks WRC etapas, gal dar kur nors išbandysime jėgas, o kitąmet sausį mus vėl bus galima išvysti Monte Karle.
Net baisu pagalvoti, kas nutiktų praradus automobilio kontrolę, nes iš vienos kelio pusės – stati uola, kitoje – šlaitas, kuriuo nugarmėti, švelniai tariant, tikrai nesinorėtų.
– Per trasų susirašymą įveikėte visus kilometrus, kuriuos būtų tekę nuvažiuoti ir lenktynių režimu. Kokie įspūdžiai?
– Pirmiausia atmintyje išliko nuvažiuotų kilometrų skaičius – apie 3 tūkst. km. Viskas atrodė taip, kaip ir įsivaizdavau, bet jau startavęs bandomajame greičio ruože supratau, kad viskas atrodo kitaip, kai važiuoji lenktyniniu režimu. Po pirmojo važiavimo apskritai abejojau, ar sugebėsiu važiuoti, nes kelio danga keitėsi labai dažnai, norint nenuslysti ir išlaikyti automobilį ant kelio reikėjo būti itin atidžiam, tačiau kiekvieną kartą važiuodamas jaučiausi vis drąsiau ir drąsiau ir vienoje 3,5 km atkarpoje laiką sugebėjau pagerinti net 12 sek.
– Monte Karlo ralio trasa vingiuoja Alpių serpantinais, tai ne lietuviški žvyrkeliai, ir nulėkti už trasos ribų nesinori.
– Net baisu pagalvoti, kas nutiktų praradus automobilio kontrolę, nes iš vienos kelio pusės – stati uola, kitoje – šlaitas, kuriuo nugarmėti, švelniai tariant, tikrai nesinorėtų. Ralis labai sudėtingas, o šiuos mano žodžius iliustruoja ir faktas, kad ralio lyderiai keitėsi ne vieną kartą.
– Kaip vertintumėte savo pasirodymą per tuos pirmus įveiktus greičio ruožus?
– Nevažiavome taip, kaip galėjome važiuoti arba kaip važiuojame per ralius Lietuvoje, tačiau tam, kad važiuotum visu 100 proc. šiais keliais, turi į pagalbą pasitelkti daug padėjėjų. Mūsų komanda turėjo kelio žvalgus (D. Jociui pagelbėjo Ramūnas Čapkauskas ir Kastytis Torrau), tačiau to nepakako, nes didžiųjų komandų kelio žvalgai darbuojasi su radijo ryšiu, ir lenktynininkai visą laiką gauna informaciją apie trasos būklę. Teko stebėti ne vieną situaciją, kai šturmanai, likus kelioms sekundėms iki starto, baigia kalbėti telefonu ir sėda į automobilį. Prancūzų komandos sulaukia ir labai didelio palaikymo iš vietinių sirgalių, kurie komandoms praneša apie menkiausius kelio dangos pasikeitimus.
– Tai planas, ką kitais metais reikės daryti kitaip, jau susidėliojo?
– Atsakėme į daug rūpimų klausimų. Ko gero, svarbiausias, kaip laiku gauti informaciją iš kelio žvalgų. Problema Alpėse ta, kad ten neveikia telefono ryšys, todėl reikia nusipirkti leidimą naudotis radijo ryšiu, tuomet nereikės kelio žvalgams ir mums susitikti trasoje, kad apsikeistume informacija. Manau, kad, susisteminus žinias, rengiantis kitų metų raliui pavyks net ir kažkiek sutaupyti.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Dėl maratono sekmadienį Vilniuje bus ribojamas eismas centrinėje miesto dalyje2
Sekmadienį sostinėje vyks „RIMI Vilniaus maratonas“, dėl renginio centrinėje miesto dalyje numatomi eismo ribojimai, informuoja Vilniaus miesto savivaldybė. Dėl to mieste vienai dienai keisis ir eismo maršrutai. ...
-
Supertaurę trečius metus iš eilės laimėjo „Cascada-HC Garliava“ rankininkės
Lietuvos rankinio klubai pradėjo trofėjų dalybas. Pasvalio „Pieno žvaigždžių“ arenoje dėl Lietuvos rankinio federacijos supertaurės kovoje praėjusio sezono Lietuvos čempionė Kauno r. „Cascada-HC Garliava“ ir LRF taurės laim...
-
Debiutinį pasirodymą Paryžiuje baigusi G. Čepavičiūtė: tai – tik pradžia
Lietuvos paralimpinės rinktinės plaukikė Gabrielė Čepavičiūtė startavo antroje savo rungtyje Paryžiuje – šeštadienio rytą varžėsi S6 negalios klasės 100 metrų plaukimo nugara atrankoje. ...
-
Lietuvos oro uostuose dirbantys pasieniečiai baigė savo misiją Paryžiuje
Šią savaitę savo tarnybą Prancūzijoje, Paryžiaus Le Buržė oro uoste, per olimpines ir paralimpines žaidynes baigė keturi Valstybės sienos apsaugos tarnybos (VSAT) pareigūnai, į Lietuvą jie sugrįš pirmadienį. ...
-
Abi Lietuvos paplūdimio tinklinio poros Varšuvoje prasibrovė į atkrintamąsias
Varšuvoje (Lenkija) vykstančiame „Beach Pro Tour Futures“ serijos moterų paplūdimio tinklinio turnyre sėkmingai rungtyniauja abi Lietuvos komandos, pelniusios vietas atkrintamosiose varžybose. ...
-
O. Bareikiui – Paryžiaus paralimpinių žaidynių bronza!
Osvaldas Bareikis Paryžiaus paralimpinėse žaidynėse iškovojo bronzos medalį. Algio Mečkovskio treniruojamas dziudo imtynininkas penktadienį startavo J2 negalios klasės svorio kategorijos iki 73 kg varžybose ir čia užkopė ant nugalėtojų pak...
-
Pirmą kartą lietuvis jachta pasiekė Arktį: pavojus sudužti ir akistata su meškomis
Pirmas kartas Lietuvos istorijoje, kai lietuviška jachta nuplaukė taip toli į Arktį. Tai padarė šeimos gydytojas, atokių kraštų tyrinėtojas Kęstutis Juška. Keliautojas papasakojo, kaip jam sekėsi kelionėje ir kas įsimins ...
-
Paralimpinis Paryžius lietuviams dosnus išbandymų ir emocijų
„Kėliau sau tikslą pagerinti asmeninį rekordą ir padariau tai. Žaidynės nenuėjo veltui“, – sakė trečioje per savo karjerą paralimpiadoje dalyvavęs plaukikas Edgaras Matakas. ...
-
Paralimpinių žaidynių disko metimo finale D. Dundzys – 10-as1
Penktadienį Paryžiuje pasirodė Lietuvos paralimpinės rinktinės sportininkas, lengvaatletis Donatas Dundzys. ...
-
Geležiniam lietuviui – italų akibrokštas4
„Motyvacija gerokai sumenko: iš pradžių buvo 100 proc., bet liko gal penkiolika“, – sakė žmogaus galimybių ribų tebeieškantis Tautvydas Grabauskas, startavęs Italijoje surengtose superekstremaliose ištvermės var...