Europos Komisijos (EK) pirmininkė Ursula von der Leyen, nepavykus pasiekti lygaus lyčių pasiskirstymo savo komandoje, trečiadienį prakalbo apie „sunkų kelią“ siekiant, kad bloko valstybės narės pasiūlytų daugiau moterų.
Lietuva – tarp septynių šalių, dar nepateikusių kandidato į Europos Komisiją (EK). Pavardė pagaliau įvardyta, bet gal ne be priežasties balsavimo skelbti neskubama. Ką pasiūlė kitos šalys?
Ar politikas, norintis įsidarbinti eurokomisaru, turėtų paaiškinti rinkėjams, kodėl jis to nori, kodėl mano galintis eiti tokias pareigas, kokius rinkėjams aktualius planus tikisi įgyvendinti dirbdamas ir kaip tuos planus įgyvendins? Turbūt privalėtų. Tačiau paaiškinimų nebuvo. To pasigedo ne tik rinkėjai, bet ir konservatorių partneriai Seime – pavyzdžiui, Laisvės partijos pirmininkė A. Armonaitė.
Lietuvai netrukus reikės pateikti jau penktąjį savo kandidatą į eurokomisarus. Bet dar niekada šis postas nebuvo aptarinėjamas taip plačiai, su tiek rietenų, jaudulio ir aistrų. Galbūt todėl, kad anksčiau kandidato pavardė nebuvo Gabrielius Landsbergis. Kodėl būtent dabar prezidentą, koalicijos partnerius, opoziciją ir visuomenę taip ėmė jaudinti ši kėdė Briuselyje? Plačiau apie tai – LNK reportaže.
Ursula von der Leyen (Urzula fon der Lajen) ketvirtadienį paprašė šalių narių pasiūlyti po du kandidatus – vyrą ir moterį – į jos vadovaujamą būsimą Europos Komisiją.
Prezidentui Gitanui Nausėdai užsiminus, jog mato geresnių kandidatų į eurokomisarus nei užsienio reikalų ministras Gabrielius Landsbergis, premjerė Ingrida Šimonytė nurodo nežinanti, ką šalies vadovas turėjo omenyje.
Pagrindinis Lietuvos Vyriausybės kandidatas į Europos Komisijos (EK) narius yra užsienio reikalų ministras, konservatorių lyderis Gabrielius Landsbergis, teigia Seimo vicepirmininkas konservatorius Paulius Saudargas.
Valdančiosios Laisvės partijos vicepirmininkas Vytautas Mitalas sako, kad į Europos Komisijos (EK) narius iš Lietuvos galėtų pretenduoti ir premjerė konservatorė Ingrida Šimonytė.