- Dominykas Datkūnas, ELTA
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Seimui ketinant svarstyti įstatymo pataisas, siūlančias įpareigoti asmenis ir įmones pardavinėti prekes ir teikti paslaugas lietuvių kalba, kurjerių atstovas sako, kad tokie sprendimai yra smarkiai pavėluoti. Anot jo, atvykėliai iš trečiųjų šalių net nesistengia mokytis kalbos, o šiuo klausimu rūpintis turėtų jų darbdaviai.
„Atvykėliai iš trečiųjų šalių net nesistengia pramokti kalbos, jiems yra svarbu gauti atlyginimą, aš kalbu apie kurjerių darbą. Žmonės praktiškai neturi kada mokintis ir nėra tokios terpės, kad žmogus būtų priverstas (išmokti – ELTA), jiems visiškai nesvarbu“, – LRT radijuje kalbėjo Kurjerių asociacijos atstovas Gintaras Rukšėnas.
Jo teigimu, užsieniečiai atvyksta į Lietuvą dirbti kurjeriais per tarpininkus, todėl atsakomybė išmokti kalbą turėti tekti jiems, o ne patiems užsieniečiams, iš kurių asmeninių pastangų išmokti kalbą tikėtis nereikėtų.
„Kad jie mokytųsi lietuvių kalbos, čia ne tas variantas, kai jie atvažiuoja trims mėnesiams, kol galioja viza, jie susimoka pinigus už tai, kad jie gautų tą darbą. Tarpininkai yra mažosios bendrijos. Jeigu paimtume mažąją bendriją, tarkime, kad ji tai daro legaliai, ji turėtų būti priversta mokinti šiuos asmenis lietuvių kalba. Darbdavys turi susirūpinti šiuo klausimu labiau nei pats asmuo“, – aiškino G. Rukšėnas.
Aptarnavimo paslaugas teikiantis asmuo, dirbantis įmonėje su darbo sutartimi, kaip ir privalėtų mokėti lietuvių kalbą ir šį darbą dirbti mokėdamas lietuvių kalbą, tačiau pagal individualią veiklą dirbantis asmuo tokios pareigos neturi.
Vartotojų aljanso viceprezidentas, advokatas Rytis Jokubauskas nesutiko, kad lietuvių kalbos mokėjimas turėtų būti privalomas aptarnavimo sektoriuje. Pasak jo, galime sugalvoti pranašesnių tarpinių variantų, kurie taip pat leistų išvengti neigiamų patirčių.
„Pirmiausia vartotojui svarbiausia gauti informaciją. Tarkime, parduotuvėje (...) yra keli pardavėjai, vienas iš variantų yra ženkliukai, kurie nurodo kokia kalba kalba tas asmuo“, – teigė jis.
Seimo kontrolierės Jolitos Miliuvienės teigimu, gyventojų lūkestis būti aptarnautiems valstybine kalba yra natūralus ir teisėtas, kadangi yra nemažai gyventojų, mokančių tik lietuvių kalbą.
„Iš lygių galimybių užtikrinimo pusės, lietuvių kalbos mokėjimas kaip būtinas profesinis reikalavimas aptarnavimo srityje galėtų būti pripažįstamas, ypač kai juo siekiama iš tikrųjų teisėto tikslo – aptarnauti gyventojus valstybine kalba“, – pabrėžė Seimo kontrolierė.
J. Miliuvienės teigimu, priėmus šias įstatymo pataisas būtų suvienodinti reikalavimai asmenims, dirbantiems tokį patį darbą ir teikiantiems paslaugas. Anot jos, pareiga prekybos ir aptarnavimo įstaigų vadovams užtikrinti, kad asmenys būtų aptarnaujami valstybine kalba yra jau ir dabar, bet jos nėra pareigos fiziniams asmenims, dirbantiems pagal individualią veiklą.
„Todėl aptarnavimo paslaugas teikiantis asmuo, dirbantis įmonėje su darbo sutartimi, kaip ir privalėtų mokėti lietuvių kalbą ir šį darbą dirbti mokėdamas lietuvių kalbą, tačiau pagal individualią veiklą dirbantis asmuo tokios pareigos neturi“, – sakė ji.
ELTA primena, kad rudens sesijos metu Seimas svarstys Valstybinės kalbos įstatymo pataisas, siūlančias įpareigoti tiesiogiai su klientais dirbančius paslaugų teikėjus ir prekių pardavėjus aptarnauti juos valstybine lietuvių kalba.
Pavasario sesijos metu Dalios Asanavičiūtės pateiktai iniciatyvai pritarė 61 parlamentaras, prieš nebuvo, susilaikė 7. Seimo Švietimo ir mokslo komitetas pritarė siūlomoms pataisoms bendru sutarimu.
Siūloma, kad Valstybinės kalbos įstatymo pataisos įsigaliotų 2025 m. balandžio 1 d.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Seimas uždraudė veisti, parduoti, eksponuoti gyvūnus su veterinarų pakeista išvaizda
Seimas ketvirtadienį priėmė gyvūnų gerovės ir apsaugos įstatymo pakeitimus, kuriais draudžiama veisti, parduoti bei eksponuoti gyvūnus, kuriems yra karpytos galūnės, išpeštos plunksnos, pažeistos balso stygos. ...
-
G. Skaistė: įstatymo pakeitimai dėl būsto paskolų refinansavimo galėtų įsigalioti nuo gegužės
Seimui pateikti įstatymų pakeitimai, palengvinantys būsto paskolų refinansavimą galėtų įsigalioti jau nuo 2025 m. gegužės, sako finansų ministrė Gintarė Skaistė. Ji pridūrė, kad tokie pakeitimai sukurs galimybę gyventojams pasirinkti geresnes ...
-
Šaltinis: Klaipėdos uostas nepriims rusų laivo, gabenančio pavojingą krovinį2
Vakar pasirodė informacija apie tai, kad gedimus patyręs Rusijos laivas, gabenantis 20 tūkst. tonų pavojingo krovinio (amonio nitrato), pasiprašė remonto darbus atlikti Klaipėdos uoste. Uosto direkcija pranešė, kad svarsto prašymą,...
-
G. Landsbergis: esame pavyzdys, kaip išgyventi be rusiškų dujų ir kiniškų sutarčių12
Daliai Europos valstybių tęsiant bendradarbiavimą su Kinija, užsienio reikalų ministras Gabrielius Landsbergis teigia, kad Lietuva yra pavyzdys, kaip išgyventi be priklausomybių nuo autoritarinių režimų. ...
-
A. Bilotaitė: sugriežtinus migracijos kontroles priemones buvo patikrinta 1,8 tūkst. įmonių1
Vidaus reikalų ministrė Agnė Bilotaitė teigia, kad dėl nacionalinio saugumo sugriežtinus migracijos kontroles priemones per 2024 m. buvo patikrinta 1,8 tūkst. įmonių ir 40 tūkst. jose dirbančių asmenų. Ji priminė, kad po tokių patikrinimų leidi...
-
Seimo kontrolierė: įpareigojimas užsieniečiams aptarnauti lietuviškai sukurtų lygybę
Seimui ketvirtadienį ketinant svarstyti įstatymo pataisas, siūlančias įpareigoti užsieniečius ir juos samdančias įmones aptarnauti lietuvių kalba, Seimo kontrolierė Jolita Miliuvienė sako, kad šiuo požiūriu padėtis žmonių, dirbančių p...
-
„Akropolis Group“ valdomi prekybos centrai pirmąjį pusmetį sulaukė 21,1 mln. lankytojų
Baltijos šalių prekybos ir pramogų centrų plėtotojos ir valdytojos „Akropolis Group“ Lietuvoje ir Latvijoje valdomuose penkiuose prekybos centruose per pirmąjį 2024 metų pusmetį apsilankė daugiau nei 21 mln. lankytojų, o nuominink...
-
Apgadintas daugybę tonų amonio nitrato plukdantis laivas prašo leidimo atlikti remontą Klaipėdoje51
20 tūkst. tonų amonio nitrato trąšų iš Rusijos plukdantis pažeistas laivas galimai plauks į Lietuvą, praneša portalas „Delfi“. ...
-
Pradėta Kretingos šaulių stadiono sportinės dalies rekonstrukcija1
Šią savaitę pradėti pagrindinio Kretingos miesto sporto aikštyno – Kretingos šaulių stadiono rekonstrukcijos darbai. Kretingos rajono mero Antano Kalniaus teigimu, šiuo etapu bus tvarkoma stadiono sportinė dalis. ...
-
Amžinas klausimas: kodėl žemos degalų kainos niekada nemažina prekių kainų?5
Naftos kainos pasaulinėje rinkoje nusirito į jau seniai pamirštas žemumas ir tai jau matosi degalinių švieslentėse. Kodėl kai brangsta benzinas ir dyzelinas, tai iškart jaučiasi ir per prekių bei paslaugų brangimą, o kai degalų ...