- Sniegė Balčiūnaitė, Roma Pakėnienė, BNS
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Kompensacijoms už centralizuotą šildymą šiemet pirmąjį ketvirtį valstybė skyrė tiek pat lėšų, kiek per visus praėjusius metus, sako socialinės apsaugos ir darbo ministrė. Pasak Monikos Navickienės, ši parama gyventojams leido sutaupyti apie 22 mln. eurų.
„Per pirmą šių metų ketvirtį šildymo kompensacijoms išleista tiek, kiek per visus 2021-uosius metus“, – spaudos konferencijoje pirmadienį sakė M. Navickienė, pristatydama padėtį dėl kompensacijų šalies savivaldybėse.
Pernai kompensacijoms už šildymą skirta apie 20 mln. eurų.
Pasak ministrės, kompensacijos už pirmąjį ketvirtį pasiekė 224 tūkst. žmonių – 61 proc. daugiau nei pernai sausį-kovą: „Augimas yra tikrai didelis“.
M. Navickienė pabrėžė, kad kompensacijos už šildymą pasiekė ir gyventojus, gavusius ne tik mažas ir vidutines, bet ir didesnes pajamas: „Kompensacijos pasiekė labai įvairius žmones“.
Kompensacijos už šildymą nuo 2020-ųjų birželio, kai prasidėjo koronaviruso pandemija ir buvo paskelbta ekstremali situacija, skiriamos nevertinant žmonių turto. Seimas spręs, ar šią tvarką palikti galioti dar dvejus metus.
Daugiausia paramą gavusiųjų yra Visagine, kur šilumos išlaidos kompensuotos penktadaliui gyventojų. 12-14 proc. žmonių kompensacijas gauna Biržuose, Akmenėje, Anykščiuose, Druskininkuose, Birštone. Mažiausiai kompensacijų gavėjų yra Kazlų Rūdoje, Šilalėje, Rietave.
Tik 2 proc. gyventojų, besikreipusių dėl kompensacijų už šildymą, šiemet jų negavo.
Dabartiniai skaičiai rodo, kad pajamų augimas šiuo metu viršija infliaciją.
M. Navickienė tikisi, kad gyventojų pajamos ir toliau augs sparčiau nei kainos: „Dabartiniai skaičiai rodo, kad pajamų augimas šiuo metu viršija infliaciją“.
Ministrė priminė, kad šiemet antrą kartą didinamas neapmokestinamasis pajamų dydis (NPD), socialinės išmokos ir pensijos turėtų prisidėti prie skurdo mažinimo net ir didelio neapibrėžtumo sąlygomis.
„Yra sunkiai nuspėjama kainų dinamika ir visa tai yra neapibrėžtumo ir Rusijos vykdomo karo Ukrainoje kontekste – tiek energijos išteklių, tiek maisto kainų. Todėl suprantame, kad tas pajamų augimas turėtų labiausiai sušvelninti augančias kainas, išlaikyti perkamąją galią, ypač pažeidžiamose visuomenės grupėse. Tam, kad ta kainų kilimo įtaka būtų kuo mažesnė“, – pabrėžė ji.
Pasak M. Navickienės, ministerijos analizė rodo, kad jau dabar taikomos ir naujos priemonės nuo birželio mažins skurdą.
„Net ir tokiomis neapibrėžtomis ekonominėmis aplinkybėmis (…) didžiausią teigiamą poveikį pajus ypač pažeidžiamos visuomenės grupės, tokios, kaip negalią turintys asmenys, taip pat vieniši tėvai su vaikais ir senyvo amžiaus žmonės“, – sakė ji.
Tiksliname šių metų valstybės biudžete šildymo kompensacijoms numatyta apie 30 mln. eurų.
Kompensacija už šildymą dabar skaičiuojama, kai naudingas būsto plotas siekia iki 50 kv. metrų vienam žmogui ir dviejų asmenų šeimai, o trečiam ir kiekvienam paskesniam jos nariui – dar po 10 kv. metrų. Jeigu šeima gyvena didesniame bute, už viršpločio šildymą turi susimokėti pati.
Nuo šių metų skiriant paramą taikomos dvigubai didesnės nei pernai valstybės remiamos pajamos (VRP): vietoj 127 eurų – 256 eurai už kiekvieną kartu gyvenantį žmogų, arba vietoj 190 eurų – 384 eurai vienam gyvenančiam žmogui. Šis dydis išskaičiuojamas iš pajamų, o šildymo sąskaita negalės viršyti 10 proc. likusių pajamų.
Seimo tiksliname biudžete numatyta, kad nuo sausio jau padidintas VRP nuo birželio dar kartą bus didinamas – tai reiškia, kad į pašalpas ir kompensacijas galės pretenduoti dar daugiau žmonių.
Ministrės teigimu, valstybės parengtas antiinfliacinis paketas siekia apie trečdalį milijardo eurų.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
A. Armonaitė: lūžis Lietuvos bankų sektoriuje įvyks, kai ateis dar vienas žaidėjas14
Ekonomikos ir inovacijų ministrė Aušrinė Armonaitė sako, kad Vokietijos banko „Commerzbank“ sprendimas ateiti į Lietuvą dar nerodo lūžio taško šalies sektoriuje. Anot jos, lūžis įvyks tada, kai atvyks dar vienas žai...
-
Baltijos šalys sieks didesnių ES investicijų į bendrų jungčių projektus3
Baltijos šalys sieks didinti europinį finansavimą strateginiams transporto projektams, gerinantiems karinio mobilumo jungtis su Europa. ...
-
A. Kubilius: lietuviai nori mokesčių kaip Šveicarijoje, o paslaugų kaip Skandinavijoje13
Lietuvos kandidatas į eurokomisarus Andrius Kubilius mokesčių reformą įvardija vienu iš šiandieninės valstybės prioritetų. Anot jo, Lietuva turėtų apsispręsti kokiu keliu ji eina – ar panašiu į Šveicarijos, ar į &...
-
LSMU Kauno ligoninė atleidžia 42 darbuotojus3
Ketvirtus reorganizacijos metus skaičiuojanti Lietuvos sveikatos mokslų universiteto (LSMU) Kauno ligoninė atleidžia 42 iš daugiau nei 3 tūkst. darbuotojų. ...
-
Uždarius pasienio punktus su Baltarusija, į Lietuvą ėmė plūsti iš Rusijos įvežamos cigaretės
Šiemet didžioji dalis kontrabandinių cigarečių krovinių buvo sulaikyta Rusijos pasienyje – prie šios valstybės sienų sulaikomos kontrabandos dalis išaugo nuo 1 proc. pernai iki 77 proc. šiemet. ...
-
Politikai nesutarė dėl mokesčių reformos: kritikavo konservatorių siūlytą projektą
Seimo rinkimuose dalyvausiančių politinių partijų lyderiai nesutaria, kaip turėtų atrodyti mokesčių reformą. Konservatoriams oponuojantys politikai vieningai sutaria tik dėl to, kad dabartinė mokesčių sistema nėra efektyvi, o valdančiųjų bandy...
-
Kauno rajone sustabdyta gyvūnų veisėjo veikla: neįsileido VMVT inspektorių
Kauno rajone gyvūnų veisėjui neįsileidus Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos (VMVT) inspektorių, nutarta jam skirti baudą ir sustabdyti jo veiklą, pranešė VMVT. ...
-
Prezidentas: Seime likę mokesčių pakeitimai nėra reforma2
Prezidentas Gitanas Nausėda sako, kad parlamente likę svarstytini su mokesčiais susiję pakeitimai nebėra mokesčių reforma. Šalies vadovas tikisi, kad Seimas svarstys jo pasiūlymą dėl papildomo neapmokestinamojo pajamų dydžio už vaikus. ...
-
G. Nausėda: siūlomi pasitraukimo iš pensijų kaupimo būdai – per siauri ir ribojantys2
Prezidentas Gitanas Nausėda sako, kad naujausi Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos siūlymai, kaip žmonės anksčiau laiko galėtų pasitraukti iš pensijų kaupimo antrojoje pakopoje, yra ribojantys ir per siauri. ...
-
G. Nausėda: Lietuva gynybai kasmet turėtų skirti bent iki 3,5 proc. BVP15
Prezidentas Gitanas Nausėda sako, kad Lietuva gynybai kasmet turėtų skirti bent 3,5 proc. bendrojo vidaus produkto (BVP). ...