- „Kauno dienos“, linava.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Transporto įmonės vykdo Vyriausybės iškeltus ekologijos reikalavimus, tačiau šalies biudžete numatyti beveik 240 mln. eurų – tik lašas jūroje, palyginti su realiais poreikiais.
Našta – per sunki
Skaičiuojama, kad vienas alternatyviųjų degalų arba elektrinis sunkvežimis gali kainuoti nuo vieno iki kelių šimtų tūkstančių eurų, o pertvarkyti visą transporto parką gali kainuoti ir kelis šimtus milijonų ar net milijardą.
Anot Lietuvos nacionalinės vežėjų automobiliais asociacijos „Linava“ generalinio sekretoriaus Zenono Buivydo, gerais norais grįstas iššūkis – sudėtingas, tai rimta finansinė ir administracinė našta vežėjams, o ir infrastruktūra dar neišplėtota.
Europoje transporto sektorius yra atsakingas už maždaug trečdalį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Dėl šios priežasties Europos Komisija užsibrėžė tikslą iki 2050 m. tapti pirmuoju klimatui neutraliu žemynu pasaulyje.
„Palaikome dekarbonizacijos idėją, tačiau kyla daug klausimų. Vežėjai vien savo jėgomis visiškai pereiti prie alternatyviųjų degalų nepajėgs, reikia ir Vyriausybės indėlio“, – teigė Z. Buivydas.
Įvertino sąnaudas
Perėjimas prie alternatyviųjų degalų komplikuotas, tačiau nėra neįmanomas. Tai liudija Šiauliuose įsikūrusios uždarosios akcinės bendrovės „Busturas“ patirtis.
Gerais norais grįstas iššūkis – rimta finansinė ir administracinė našta vežėjams.
„Jau nuo 2011-ųjų investuojame į biometano dujomis varomų autobusų parko plėtrą. Susumavę dujomis ir dyzelinu varomų transporto priemonių eksploatacines sąnaudas, didelių skirtumų nepastebime, tačiau dujiniai autobusai kainuoja brangiau ir jų eksploatacinis laikotarpis yra trumpesnis dėl dujų balionų galiojimo termino“, – sakė „Busturo“ generalinis direktorius Vaidas Seirackas.
Siekiant užtikrinti, kad transporto priemonė galėtų saugiai, be trikdžių dirbti ne vien Lietuvos, bet ir Europos keliuose, atitiktų numatytus ekologijos reikalavimus, auga administravimo ir eksploatavimo kaštai.
Biurokratiniai stabdžiai
„Valstybės biudžete numatyti 238 mln. eurų skatinti naudoti alternatyviuosius degalus. Didžiausia dalis – miestų ir priemiestinių viešojo transporto priemonių parkui atnaujinti ir elektromobilių įkrovimo infrastruktūrai plėsti. Taršių sunkiojo transporto priemonių ir autobusų keitimą į elektra, vandeniliu ar biodujomis varomais skatinti numatytas 20 mln. eurų biudžetas“, – kalbėjo Z. Buivydas.
Iki 2030 m. Lietuva, kaip ir kitos ES narės, turi užtikrinti, kad atsinaujinančioji energija transporto sektoriuje sudarytų ne mažiau kaip 14 proc. Remiantis naujausiais duomenimis, Lietuvoje šis rodiklis dabar siekia 6,1 proc.
V. Seiracko teigimu, reikalavimai – tinkami, tačiau biurokratinės procedūros sudėtingos, o finansavimas – per mažas. Tai trukdo efektyviai ir tinkamai įgyvendinti numatytus ekologijos tikslus.
IRU išvados
Tarptautinės kelių transporto sąjungos (IRU) tyrimo duomenimis, geriausias būdas mažinti CO2 emisijų – efektyviai naudoti abu kuro tipus – dyzelį ir elektrą – ir palaipsniui įtraukti biodujas, vandenilį ar kitus alternatyviuosius degalus.
Teigiama, kad tai sumažintų CO2 emisijas maždaug 11 proc. daugiau nei elektrifikacijos ar vandenilio sistemos, kurios šiuo metu teikiamos kaip pagrindinės alternatyvos. Šis planas taip pat leistų pasaulyje transportuoti didesnį kiekį prekių ir pervežti keleivių (maždaug 10 proc. daugiau prekių ir 75 proc. daugiau žmonių).
„Vertinant esamą situaciją ir finansavimą įmonėms, užbrėžtus tikslus pasiekti bus sudėtinga. Būtina intensyviai investuoti į tinkamą infrastruktūrą, koreguoti autobusų įsigijimo kompensavimo sistemą“, – pabrėžė V. Seirackas.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Seimui bus pasiūlyta tobulinti Alkoholio kontrolės įstatymą
Seimo liberalai siūlys į rudens sesijos darbų programą įtraukti pernai pritarimo po pateikimo sulaukusias Alkoholio kontrolės įstatymo pataisas dėl draudimo rugsėjo 1 d. prekiauti alkoholiu. Jei rugsėjo 1 d. sutampa su laisvadieniu, alkoholio prekyb...
-
Baltijos šalių viešbučiai ir restoranai planuoja streiką: parodysime visuomenei, ką išgyvename8
Baltijos šalių viešbučiai ir restoranai planuoja bendrą streiką. Visų trijų šalių maitinimo sektorius nepatenkintas mokesčiais. Esą jie per dideli, todėl restoranai bankrutuoja, nėra iš ko mokėti atlyginimų, tenka atlei...
-
Regionų frakcija rudens sesijoje siūlys koreguoti antros pakopos pensijų sistemą1
Regionų partijos frakcija siūlo keisti kaupimo antrojoje pensijų pakopoje tvarką. Tarp siūlymų – leisti sulaukus pensijos amžiaus pasiimti visas sukauptas lėšas, bet kada pasitraukti iš sistemos ir kaupti tik „Sodroje“ b...
-
Pradėta platinti nauja Vyriausybės taupymo lakštų emisija
Pirmadienį pradėta platinti nauja vienerių metų trukmės Vyriausybės taupymo lakštų (VTL) emisija, už kurią bus mokama 3 proc. metų palūkanos. ...
-
„Litgrid“: kritus vėjo elektros gamybai elektra brango 12 proc.1
Dukart sumažėjus vėjo elektrinių gamybai didmeninė elektros kaina praėjusią savaitę, palyginti su ankstesne, augo 12 proc. iki 116 eurų už megavatvalandę (MWh). ...
-
Estijoje trūksta sviesto: ekspertai atskleidė, kas laukia Lietuvos13
Kaimyninėje Estijoje kai kuriose parduotuvėse jau trūksta sviesto, kyla ir jo kaina. Lietuvos prekybininkai apie brangstantį sviestą girdi, tačiau bent kol kas nepastebi ženklų, kad jis galėtų greitai pabrangti. Vis dėlto kainas stebintys ekspertai ...
-
Darbą Miunchene pradeda komercijos atašė L. Gudelionytė-Gylienė
Trečiame pagal dydį Vokietijos mieste Miunchene pradeda dirbti Lietuvos komercijos atašė Lina Gudelionytė-Gylienė, iki šiol tokias pat pareigas ėjusi Berlyne, pirmadienį pranešė Ekonomikos ir inovacijų ministerija. ...
-
Darbo užmokesčio atotrūkis tarp sostinės ir kitų regionų antrąjį ketvirtį mažėjo
Atlyginimų atotrūkis tarp Sostinės ir Vidurio ir vakarų Lietuvos regionų antrąjį šių metų ketvirtį siekė 413,6 euro ir per ketvirtį sumažėjo 21,9 euro, pirmadienį pranešė Valstybės duomenų agentūra. ...
-
Daugiabučių modernizavimo fondui prašoma iki 30 mln. eurų valstybės paskolos
Daugiabučių modernizavimui šiemet siūloma skirti dar iki 30 mln. eurų valstybės lėšų. ...
-
Reguliuotojas: antrasis jūrinio vėjo parko konkursas bus skelbiamas lapkritį1
Seimui patvirtinus atnaujintas strateginio objekto Baltijos jūroje – vėjo jėgainių parko – konkurso sąlygas, Valstybinė energetikos reguliavimo taryba (VERT) nusprendė, kad antrasis aukcionas objekto rangovui atrinkti bus skelbiamas š...